Príloha č. 7
Odborný posudok

k Dohovoru  Medzinárodnej organizácie práce o podpornom rámci pre bezpečnosť a zdravie pri práci č. 187 z roku 2006

Účelom a cieľom tohto odborného posudku je zistiť, či Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o podpornom rámci pre bezpečnosť a zdravie pri práci č. 187 z roku 2006 je alebo nie je ratifikovateľným Slovenskou republikou v súčasnom období.

I. DEFINÍCIE
Článok  1
Na účely tohto dohovoru:

a) výraz „vnútroštátna politika“ odkazuje na vnútroštátnu politiku o bezpečnosti a zdraví pri práci a o pracovnom prostredí, ktorá sa rozvíja v súlade so zásadami článku 4 Dohovoru o bezpečnosti a zdraví pri práci z roku 1981 (č. 155)),

b) výraz „vnútroštátny systém pre bezpečnosť a zdravie pri práci“ alebo „vnútroštátny systém“ odkazuje na infraštruktúru, ktorá zabezpečuje hlavný rámec na uplatňovanie vnútroštátnej politiky a vnútroštátnych programov o bezpečnosti a zdraví pri práci,

c) výraz „vnútroštátny program o bezpečnosti a zdraví pri práci“ alebo „vnútroštátny program“ odkazuje na akýkoľvek vnútroštátny program, ktorý zahŕňa ciele, aby sa dosiahli vo vopred vymedzenom časovom rámci, priority a prostriedky činností formulované za účelom zlepšenia bezpečnosti a zdravia pri práci a prostriedky na zhodnotenie pokroku, 

d) výraz „vnútroštátna preventívna kultúra bezpečnosti a zdravia“ odkazuje na kultúru, v ktorej právo na bezpečné a zdravé pracovné prostredie sa na všetkých úrovniach rešpektuje, ak sa vláda, zamestnávatelia a pracovníci aktívne zúčastňujú na zabezpečovaní bezpečného a zdravého pracovného prostredia prostredníctvom systému definovaných práv, zodpovedností a povinností, a ak zásada prevencie (predchádzania) je odsúhlasená ako najvyššia priorita.
Plnenie:
	Právny poriadok Slovenskej republiky neupravuje v dohovore široko vymedzené základné pojmy, ktoré sa používajú v nasledujúcom texte dohovoru. Obsahová stránka jednotlivých prvkov týchto pojmov je súčasťou súboru všeobecne záväzných právnych predpisov upravujúcich bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. 
Záver k čl. 1:
	Právne predpisy Slovenskej republiky neodporujú čl. 1 dohovoru.

II. CIEĽ
Článok  2
(1) Každý člen, ktorý ratifikuje tento dohovor podporí neustále zlepšovanie bezpečnosti a zdravia pri práci rozvojom, aby sa predchádzalo pracovným úrazom, chorobám z povolania a úmrtiam v konzultácii s najreprezentatívnejšími organizáciami zamestnávateľov a s najreprezentatívnejšími organizáciami pracovníkov k vnútroštátnej politike, k vnútroštátnemu systému a k vnútroštátnemu programu.
Plnenie:
	Slovenská republika podporuje zlepšovanie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci legislatívnymi a inšpekčnými opatreniami. Konzultácie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci s predstaviteľmi zamestnávateľov a predstaviteľmi zamestnancov sú realizované len v rámci rokovania Rady pre hospodárske a sociálne partnerstvo k vybranému materiálu obsahujúcemu problematiku bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, spravidla k niektorým legislatívnym návrhom. 
V súčasnosti nie sú vytvorené osobitné inštitucionálno-organizačné predpoklady na podrobné konzultácie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci s najreprezentatívnejšími organizáciami zamestnávateľov a s najreprezentatívnejšími organizáciami zamestnancov, keď v roku 2003 zanikla tripartitná odborná komisia pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, ktorá bola súčasťou zaniknutej Rady hospodárskej a sociálnej dohody. 

 (2) Každý člen prijme aktívne opatrenia k postupnému dosiahnutiu bezpečného a zdravého pracovného prostredia prostredníctvom vnútroštátneho systému a vnútroštátnych programov o bezpečnosti a zdraví pri práci, zohľadňujúc zásady upravené v príslušných dokumentoch Medzinárodnej organizácie práce (MOP) k podpornému rámcu pre bezpečnosť a zdravie pri práci.
Plnenie:
	Právny poriadok Slovenskej republiky upravuje všeobecné i osobitné opatrenia na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Slovenská republika však nemá identifikovaný a formulovaný ucelený celoštátny systém vymedzujúci infraštruktúru v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Nie sú tiež spracované, s výnimkou súťaže Bezpečný podnik, špecifické programy na podporu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v zmysle tohto dohovoru.

	(3) Každý člen v konzultácii s najreprezentatívnejšími organizáciami zamestnávateľov a s najreprezentatívnejšími organizáciami pracovníkov pravidelne zvažuje aké opatrenia by sa mohli prijať na ratifikáciu príslušných dohovorov MOP o bezpečnosti a zdraví pri práci.
Plnenie:
V súčasnosti nie sú vytvorené osobitné inštitucionálno-organizačné predpoklady na podrobné konzultácie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci s najreprezentatívnejšími organizáciami zamestnávateľov a s najreprezentatívnejšími organizáciami zamestnancov, keď v roku 2003 zanikla tripartitná odborná komisia pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, ktorá bola súčasťou zaniknutej Rady hospodárskej a sociálnej dohody. 

Záver k čl. 2:

	V Slovenskej republike nie sú vytvorené reálne inštitucionálno-organizačné podmienky na realizáciu čl. 2 dohovoru.

III. VNÚTROŚTÁTNA POLITIKA
Článok  3
1. Každý člen podporí bezpečné a zdravé pracovné prostredie sformulovaním vnútroštátnej politiky.
Plnenie:
Koncepciu štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci schválila vláda Slovenskej republiky uznesením č. 838 zo 7. augusta 2002, v ktorej sa ustanovujú úlohy v oblasti štátnej politiky, ktorých platnosť je ohraničená rokom 2005. Uzneseniami vlády SR  č. 665/2003 zo 16. júla 2003 a č. 711/2005 z 21. septembra 2005 boli úlohy tejto koncepcie novelizované.
Reálne sa vnútroštátna politika v oblasti bezpečnosti a zdravého pracovného prostredia v Slovenskej republike vykonáva v súlade s čl. 36 písm. c) Ústava Slovenskej republiky, podľa ktorého zamestnanci majú právo na spravodlivé a uspokojujúce pracovné podmienky. Zákon im zabezpečuje najmä  ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci. Ustanovenie § 146 až 150 zákona  č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce  vymedzuje ochranu práce ako systém opatrení vyplývajúcich z právnych predpisov, organizačných opatrení, technických opatrení, zdravotníckych opatrení a sociálnych opatrení zameraných na utváranie pracovných podmienok zaisťujúcich bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, zachovanie zdravia a pracovnej schopnosti zamestnanca. Ochrana práce je neoddeliteľnou súčasťou pracovnoprávnych vzťahov. Starostlivosť o bezpečnosť a zdravie zamestnancov pri práci a o zlepšovanie pracovných podmienok ako základných súčastí ochrany práce je rovnocennou a neoddeliteľnou súčasťou plánovania a plnenia pracovných úloh. Bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci je stav pracovných podmienok, ktoré vylučujú alebo minimalizujú pôsobenie nebezpečných a škodlivých činiteľov pracovného procesu a pracovného prostredia na zdravie zamestnancov. 

2. Každý člen na všetkých príslušných úrovniach podporí a presadí právo pracovníkov na bezpečné a zdravé pracovné prostredie.
Plnenie:
Právna úprava bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci je obsiahnutá v rade všeobecne záväzných právnych predpisoch. Bližšie ju upravuje napr. zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov a zákon č. 126/2006 Z. z. o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
Zákon č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2006 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov upravuje oprávnenia vrátane nástrojov na zabezpečenie nápravy orgánov inšpekcie práce, ktoré vykonávajú dozor u zamestnávateľov, ako realizujú ustanovenia predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vrátane faktorov pracovného prostredia. 

3.  Každý člen pri formulovaní svojej vnútroštátnej politiky z hľadiska vnútroštátnych podmienok a praxe a v konzultácii s najreprezentatívnejšími organizáciami zamestnávateľov a s najreprezentatívnejšími organizáciami pracovníkov podporí základné zásady také, ako posúdenie rizík alebo nebezpečenstiev pri práci; potláčanie zdrojov rizík, alebo nebezpečenstiev pri práci; a rozvíjanie vnútroštátnej preventívnej kultúry bezpečnosti a zdravia, ktorá zahŕňa informácie, konzultáciu, a odbornú prípravu (tréning).
Plnenie:
Ustanovenie § 6 a nasledujúce zákona č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov  upravujú uvádzané a ďalšie základné zásady v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.  
Podrobnosti sú upravené ďalšími právnymi predpismi, napríklad v § 19 a nasledujúcich zákona č. 126/2006 Z. z. o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
Ustanovenie § 10 zákona č. 124/2006 Z. z. umožňuje zamestnancom alebo zástupcom zamestnancov pre bezpečnosť zúčastňovať sa na riešení problematiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a vopred s nimi prerokúvať otázky, ktoré môžu ovplyvňovať bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. V zmysle tohto ustanovenia zamestnávateľ je povinný predložiť zamestnancom alebo zástupcom zamestnancov pre bezpečnosť podklady a poskytnúť primeraný čas na vyjadrenie sa k zásadným otázkam bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, napr. k
•	návrhu koncepcie politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, k návrhu programu jej realizácie a k ich vyhodnoteniu,
•	návrhu na výber pracovných prostriedkov, technológii, organizácie práce, k pracovnému prostrediu a k pracovisku,
•	návrhu na určenie odborných zamestnancov na vykonanie preventívnych a ochranných služieb.
Konkrétne úlohy a oprávnenia zástupcov zamestnancov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci u zamestnávateľov upravuje § 19 zákona č. 124/2006 Z. z., ďalšie opatrenia v zmysle  realizovania preventívnej kultúry bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorá zahŕňa informácie, konzultáciu a tiež odbornú prípravu upravujú ďalšie ustanovenia zákona č. 124/2006 Z. z. - § 20 Komisia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, § 21 Preventívne a ochranné služby, § 22 Bezpečnostnotechnická služba, § 23 Bezpečnostný technik, § 24 Autorizovaný bezpečnostný technik, § 26 Pracovná zdravotná služba.

ZÁVER K ČL. 3:
Súčasná Koncepcia štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci je časovo ohraničená. Na zabezpečenie realizácie čl. 3 dohovoru je potrebné vypracovať novú koncepciu štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorá bude reflektovať zmenenú situáciu.
IV. VNÚTROŚTÁTNY SYSTÉM
Článok  4
1. Každý člen vytvorí, udržiava, progresívne rozvíja a pravidelne preskúmava vnútroštátny systém pre bezpečnosť a zdravie pri práci v konzultácii s najreprezentatívnejšími organizáciami zamestnávateľov a s najreprezentatívnejšími organizáciami pracovníkov.

PLNENIE:
Podpora bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci je súčasťou štátnej politiky Slovenskej republiky, ktorá sa zabezpečuje vnútroštátnym systémom pre bezpečnosť a zdravie pri práci. 
Štát realizuje vnútroštátny systém najmä sústavou legislatívnych opatrení. Vnútroštátny systém pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci sa uskutočňuje aj rôznymi koncepciami  bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, v ktorých sa vytyčujú konkrétne úlohy pre orgány štátnej správy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v spolupráci so sociálnymi partnermi. Vláda SR v roku 1994 prijala koncepciu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v SR. Táto koncepcia bola v roku 2002 nahradená  novou koncepciou, ktorú vláda SR prijala uznesením vlády SR č. 838 zo 7. augusta 2002 a úlohy v nej uložené boli novelizované uzneseniami vlády SR č. 665/2003 zo 16. júla 2003 a č. 711/2005 z 21. septembra 2005. Koncepcia štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorej súčasťou bol Národný program bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, vytýčila úlohy pre Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR a iné rezorty, pre reprezentatívne organizácie odborových a zamestnávateľských zväzov v oblasti rozvíjania spoločenského povedomia a motivácie k bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, presadzovania predpisov, výchovy a vzdelávania, legislatívy, zahraničnej spolupráce a v oblasti zabezpečenia zdrojov na realizáciu koncepcie. Uvedené materiály boli prerokované so sociálnymi partnermi a garantujú orientáciu politiky štátnych i neštátnych subjektov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na všetky úseky, ktoré podporujú zabezpečenie a trvalé zlepšovanie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, uspokojivých pracovných podmienok a kultúry práce.
Plnenie tejto koncepcie bolo hodnotené každoročne vo vláde SR.

2. Vnútroštátny systém pre bezpečnosť a zdravie pri práci zahŕňa okrem iného:
a) zákony a predpisy, kolektívne zmluvy, ak je to vhodné, a akékoľvek iné príslušné dokumenty o bezpečnosti a zdraví pri práci,
PLNENIE:
Štát realizuje vnútroštátny systém pre bezpečnosť a zdravie pri práci  sústavou legislatívnych opatrení (právnych predpisov, organizačných opatrení, technických opatrení, zdravotníckych opatrení a sociálnych opatrení zameraných na utváranie pracovných podmienok zaisťujúcich bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci), ktorými usmerňuje túto oblasť a sústavou kontrolných orgánov, ktorými zabezpečuje dodržiavanie a presadzovanie právnych opatrení.  
Základnými všeobecne záväznými právnymi predpismi upravujúcimi bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci je Zákonník práce, zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov,  zákon č. 126/2006 Z. z. o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práce a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov a súbor nariadení vlády a vyhlášok. 
Problematiku bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci bližšie riešia v súlade so zákonom č. 2/1991 Z. z. o kolektívnom vyjednávaní v znení neskorších predpisov kolektívne zmluvy vyššieho stupňa uzatvárané na jednotlivé roky a tiež podnikové kolektívne zmluvy.

b) úrad alebo orgán, alebo úrady, alebo orgány zodpovedné za bezpečnosť a zdravie pri práci ustanovené v súlade s vnútroštátnym právom a praxou,
PLNENIE:
V zmysle čl. 36 písm. c) Ústavy SR zamestnanci majú právo na spravodlivé a uspokojujúce pracovné podmienky a zákon im zabezpečuje najmä ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci. Podľa § 15 zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky je ústredným orgánom štátnej správy pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a inšpekciu práce. Štátnu správu v oblasti inšpekcie práce vykonávajú orgány štátnej správy, ktorými sú Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, Národný inšpektorát práce a inšpektoráty práce podľa § 3 zákona o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Štátnu správu na úseku ochrany zdravia pri práci vykonáva Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky, Úrad verejného zdravotníctva Slovenskej republiky a regionálne úrady verejného zdravotníctva.

c) mechanizmy na zabezpečenie dodržiavania vnútroštátnych zákonov a predpisov, zahŕňajúc systémy inšpekcie, a
PLNENIE:
Podľa § 9 ods. 1 písm. a) zákona č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov zamestnávateľ je povinný sústavne kontrolovať a vyžadovať dodržiavanie právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, zásad bezpečnej práce, ochrany zdravia pri práci a bezpečného správania na pracovisku a bezpečných pracovných postupov, najmä kontrolovať
stav bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vrátane stavu bezpečnosti technických zariadení; na ten účel v intervaloch určených osobitnými predpismi zabezpečovať kontrolu, meranie a hodnotenie faktorov pracovného prostredia, odborné prehliadky a odborné skúšky vyhradených technických zariadení.
Prostredníctvom inšpekcie práce sa presadzuje ochrana zamestnancov pri práci, vrátane zaistenia ich bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v súlade s ustanoveniami zákona 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Mechanizmus na zabezpečenie dodržiavania vnútroštátnych právnych predpisov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci zahŕňa aj systém sankčných nástrojov, a to konkrétne správne delikty a poriadkové pokuty ukladané orgánmi inšpekcie práce kontrolovaným subjektom v prípade  zistenia  porušenia príslušných platných právnych predpisov podľa  § 19  zákona č. 125/2006 Z. z. a § 20   zákona č. 125/2006 Z. z.
Štátny zdravotný dozor nad dodržiavaním ochrany zdravia pri práci vykonávajú aj orgány na ochranu zdravia - Úrad verejného zdravotníctva Slovenskej republiky a regionálne úrady verejného zdravotníctva.

d) opatrenia na úrovni podniku podporiť spoluprácu medzi vedením, pracovníkmi a ich zástupcami, ako nevyhnutný prvok preventívnych opatrení na pracovisku.
PLNENIE:
Podľa § 10 zákona č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov zamestnávateľ je povinný umožniť zamestnancom alebo zástupcom zamestnancov pre bezpečnosť zúčastňovať sa na riešení problematiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a vopred s nimi prerokúvať otázky, ktoré môžu podstatne ovplyvňovať bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. Zamestnávateľ je povinný predložiť zamestnancom alebo zástupcom zamestnancov pre bezpečnosť podklady a poskytnúť primeraný čas na vyjadrenie sa k
a) návrhu koncepcie politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, k návrhu programu jej realizácie a k ich vyhodnoteniu,
b) návrhu na výber pracovných prostriedkov, technológií, organizácie práce, k pracovnému prostrediu a k pracovisku, 
c) návrhu na určenie odborných zamestnancov na vykonávanie preventívnych a ochranných služieb a k úlohám podľa § 8 ods. 1 písm. a), § 21 ods. 1, § 22 ods. 1 a § 26,
d) vykonávaniu úloh preventívnych a ochranných služieb, ak sa tieto úlohy vykonávajú dodávateľským spôsobom,
e) posúdeniu rizika, určeniu a vykonávaniu ochranných opatrení vrátane poskytovania osobných ochranných pracovných prostriedkov a prostriedkov kolektívnej ochrany, 
f) pracovným úrazom, nebezpečným udalostiam, chorobám z povolania a k ostatným poškodeniam zdravia z práce, ktoré sa vyskytli u zamestnávateľa, vrátane výsledkov zisťovania príčin ich vzniku a k návrhom opatrení,
g) spôsobu a rozsahu informovania zamestnancov, zástupcov zamestnancov pre bezpečnosť a určených odborných zamestnancov na vykonávanie preventívnych a ochranných služieb,
h) plánovaniu a zabezpečovaniu oboznamovania a informovania zamestnancov podľa § 7 a ku školeniu zástupcov zamestnancov pre bezpečnosť.
Zákon č. 124/2006 Z. z. vymedzuje inštitút zástupcu zamestnancov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci a tiež inštitút Komisie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Konkrétne úlohy a oprávnenia zástupcov zamestnancov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci u zamestnávateľov upravuje § 19 a komisie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci § 20 tohto zákona.

3. Vnútroštátny systém pre bezpečnosť a zdravie pri práci zahŕňa, ak je to vhodné:
a) vnútroštátny trojstranný poradný orgán alebo orgány zaoberajúce sa problémami bezpečnosti a zdravia pri práci,
PLNENIE:
Sociálny dialóg medzi sociálnymi partnermi sa uskutočňuje od jeho vzniku v roku 1990 až dodnes.
Na celoslovenskej úrovni sa konzultácie medzi sociálnymi partnermi vykonávali od roku 1999 v tripartitnej Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky podľa zákona č. 106/1999 Z. z. z. o hospodárskom a sociálnom partnerstve (zákon o tripartite). Pri Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky pracoval ako poradný orgán Stála pracovná komisia pre bezpečnosť a zdravie pri práci a pracovné prostredie, ktorá sa vyjadrovala k odbornej problematike. Komisia sa stretávala spravidla dvakrát za polrok. 
V novembri 2004 sa stretli sociálni partneri na poslednom rokovaní Rady hospodárskej a sociálnej dohody SR v zmysle zákona č. 106/1999 Z. z. o tripartite (účinnosť zákona o tripartite skončila k 31. 12. 2004) a všetky strany vyjadrili záujem pokračovať v sociálnom dialógu v novej forme. Sociálni partneri podpísali v novembri 2004 Deklaráciu zástupcov vlády SR, Konfederácie odborových zväzov SR, Asociácie zamestnávateľských zväzov a združení SR a Republikovej únie zamestnávateľov k budúcej forme fungovania sociálneho dialógu. a  dohodli sa na novom názve rady - Rada hospodárskeho a sociálneho partnerstva SR. S účinnosťou od 1. decembra 2004 bol schválený Štatút Rady hospodárskeho a sociálneho partnerstva SR, ktorý vymedzuje postavenie, hlavné úlohy, zásady činnosti a zloženie rady. V januári 2005 bol schválený Rokovací poriadok Rady hospodárskeho a sociálneho partnerstva SR, ktorý upravuje spôsob predkladania materiálov na rokovanie rady, prípravu a spôsob rokovania rady, prijímanie záverov a vyhotovovanie záznamov z rokovania rady.
Pri Ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny SR bol v roku 2003 zriadený Koordinačný výbor na koordinovanie aktivít štátnych orgánov v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci pre prípravu zásadných materiálov a hodnotenie politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v Slovenskej republike v zmysle úlohy z uznesenia vlády SR č. 838/2002 zo 7. augusta 2002 a úlohy z uznesenia vlády SR č. 665 zo 16. júla 2003, ktorý aktívne pracuje dodnes – jeho predsedom je generálny riaditeľ Národného inšpektorátu práce. Jeho členmi sú experti v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a súvisiacich oblastiach. Tento koordinačný výbor nemá tripartitný charakter.

b) informačné a poradenské služby o bezpečnosti a zdraví pri práci,
PLNENIE:
Národný inšpektorát práce v zmysle § 6 ods. 1 písm. m) zákona č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov poskytuje informácie občanom SR a občanom členských štátov EÚ o pracovných podmienkach. Inšpektorát práce podľa § 7 ods. 3 písm. k) zákona 125/2006 Z. z. zisťuje, zhromažďuje,  spracúva a odovzdáva informácie v oblasti ochrany práce pre informačný systém ochrany práce. 
Jednou z foriem ovplyvňovania verejnosti a formovanie správnych prístupov k bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci je publikačná činnosť, ktorú zabezpečuje Informačné centrum ochrany práce na Národnom inšpektoráte práce (ICOP). Edičná činnosť je dôležitá pre tvorbu a rozširovanie informácií a vydávanie materiálov na podporu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vo verejnosti, ako aj  pre potrebu inšpekcie práce a jej dozornú činnosť poskytovať publikačné aktivity. ICOP na Národnom inšpektoráte práce vydáva publikácie „Pravidlá dobrej praxe bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci“, informačné publikácie, materiály pre kampane ako aj  elektronické a multimediálne produkty. 
Pri Národnom inšpektoráte práce od roku 2003 pracuje kontaktné miesto pre stály styk a spoluprácu s Európskou agentúrou pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci so sídlom v Bilbao, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou komunikačnej siete Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. Hlavnou úlohou tohto kontaktného miesta  je presadzovanie cieľov a úloh agentúry pre šírenie osvety a povedomia o bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v Slovenskej republike.  Na Slovensku sa komunikuje na vnútroštátnej úrovni s operačnou sieťou tzv. “Národnou sieťou BOZP “.   
Podľa § 2 ods. 1 písm. c) zákona  č. 125/2006  Z. z. sa prostredníctvom inšpekcie práce  poskytuje bezplatné poradenstvo zamestnávateľom, fyzickým osobám, ktoré sú podnikateľmi a nie sú zamestnávateľmi, a zamestnancom v rozsahu základných odborných informácií a rád o spôsoboch, ako najúčinnejšie dodržiavať predpisy ako napr. pracovnoprávne predpisy, ktoré upravujú pracovnoprávne vzťahy, najmä ich vznik, zmenu a skončenie, mzdové podmienky a pracovné podmienky zamestnancov vrátane pracovných podmienok žien, mladistvých, domáckych zamestnancov, osôb so zdravotným postihnutím a osôb, ktoré nedovŕšili 15 rokov veku, právne predpisy a ostatné predpisy na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci vrátane predpisov upravujúcich faktory pracovného prostredia, právne predpisy, ktoré upravujú zákaz nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania, záväzky, ktoré vyplývajú z kolektívnych zmlúv.
Poradenstvo a odborné služby v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci ako platenú službu poskytuje zamestnávateľom veľký počet podnikateľských subjektov, ktorí oprávnenie na výkon tejto služby získali od príslušného orgánu inšpekcie práce.

c) poskytnutie odbornej prípravy v oblasti bezpečnosti a zdravia pri práci,
PLNENIE:
Podľa § 6 ods. 1 písm. f) zákona č. 125/2006 Z. z. výchovu a vzdelávanie v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci odborne usmerňuje Národný inšpektorát práce. 
Podľa § 27 ods. 1  zákona č. 124/2006 Z. z. problematika bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a metódy prevencie rizík sú predmetom výučby na školách pripravujúcich žiakov a študentov na výkon povolania a ďalšieho vzdelávania dospelých vrátane rekvalifikácií. Podľa § 27 ods. 2  zákona č. 124/2006 Z. z. zamestnávateľ je povinný zabezpečiť, aby súčasťou programu vzdelávania a odbornej výchovy všetkých zamestnancov bola bezpečnosť a ochrana zdravia pri práci a prevencia rizík.
Podľa § 27 ods. 3  zákona č. 124/2006 Z. z. fyzická osoba a právnická osoba môžu organizovať a vykonávať výchovu a vzdelávanie v oblasti ochrany práce v rozsahu jednotlivých činností podľa prílohy č. 2 (ide o výchovu a vzdelávanie zamestnancov, vedúcich  zamestnancov, bezpečnostných technikov, revíznych technikov, obsluhu vyhradených technických zariadení, obsluhu motorových vozíkov a ďalšie vybrané činnosti) pre inú fyzickú osobu a právnickú osobu len na základe oprávnenia vydaného Národným inšpektorátom práce (podľa § 6 ods. 1 písm. d) bod 2)  alebo príslušným orgánom dozoru;  oprávnenie sa nevyžaduje pre strednú školu a vysokú školu, ktoré pripravujú žiakov a študentov na výkon povolania. Výchovu a vzdelávanie bezpečnostného technika a zamestnávateľa, ktorý bude osobne vykonávať úlohy bezpečnostného technika alebo autorizovaného bezpečnostného technika, môže organizovať a vykonávať len škola alebo osoba oprávnená na výchovu a vzdelávanie, ktorá je právnickou osobou. Oprávnenie na vykonávanie výchovy a vzdelávania v oblasti ochrany práce v rozsahu príslušnej činnosti  sa vydáva na základe písomnej žiadosti.
Výchovu a odborné vzdelávanie inšpektorov práce zabezpečuje podľa § 6 ods. 1 písm. g) zákona č. 125/2006 Z. z. Národný inšpektorát práce. 

d) zdravotnícke služby pri práci v súlade s vnútroštátnym právom a praxou,
PLNENIE:
Podľa § 21 ods. 1 zákona č. 124/2006 Z. z. preventívne a ochranné služby na účely tohto zákona sú odborné služby poskytované zamestnávateľovi, ktoré súvisia s výberom, organizovaním a vykonávaním odborných úloh pri zaisťovaní bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, predovšetkým s prevenciou rizík vrátane psychosociálnych rizík a ochranou pred nimi. Podľa § 21 ods. 2 zákona č. 124/2006 Z. z. na vykonávanie preventívnych a ochranných služieb sú určené bezpečnostnotechnická služba a pracovná zdravotná služba. Podľa tohto ustanovenia je zamestnávateľ na výkon týchto služieb povinný určiť dostatočný počet odborných zamestnancov, ktorí sú s ním v pracovnom pomere alebo v obdobnom pracovnom vzťahu. Zamestnávateľ, ktorý vykonáva preventívne a ochranné služby vlastnými odbornými zamestnancami, musí byť primerane technicky a prístrojovo vybavený potrebnými pracovnými prostriedkami.
Podľa § 21 ods. 3 zákona č. 124/2006 Z. z. ak zamestnávateľ so zreteľom na veľkosť organizácie, počet zamestnancov, pracovné podmienky, rozsah, charakter a rozloženie nebezpečenstiev a z nich vyplývajúcich rizík, nemá dostatok odborných zamestnancov, je povinný zmluvne dohodnúť vykonávanie preventívnych a ochranných služieb dodávateľským spôsobom s jednou fyzickou osobou alebo s viacerými fyzickými osobami, ktoré sú podnikateľmi, alebo s právnickými osobami a ktoré sú oprávnené na výkon preventívnej a ochrannej služby.
Podľa § 21 ods. 7 zákona č. 124/2006 Z. z. bezpečnostnotechnická služba a pracovná zdravotná služba sú povinné spolupracovať s príslušnými organizačnými útvarmi zamestnávateľa a so zástupcami zamestnancov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. Zriadením bezpečnostnotechnickej služby a pracovnej zdravotnej služby alebo plnením ich úloh dodávateľským spôsobom nie sú dotknuté povinnosti zamestnávateľa v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci ani jeho zodpovednosť za zaistenie bezpečnosti a zdravia zamestnanca pri práci.
Podľa § 21 ods. 8 zákona č. 124/2006 Z. z. bezpečnostnotechnickú službu alebo pracovnú zdravotnú službu môže dodávateľským spôsobom vykonávať len fyzická osoba, ktorá je podnikateľom, alebo právnická osoba, ak majú na výkon bezpečnostnotechnickej služby oprávnenie vydané Národným inšpektorátom práce a na výkon pracovnej zdravotnej služby oprávnenie vydané Úradom verejného zdravotníctva Slovenskej republiky. 
Podľa § 21 ods. 9 zákona č. 124/2006 Z. z. Národný inšpektorát práce alebo úrad verejného zdravotníctva vydajú oprávnenie podľa odseku 8 na základe písomnej žiadosti, v ktorej žiadateľ o oprávnenie uvedie najmä druh činnosti, ktorú chce vykonávať, svoj názov, sídlo a identifikačné číslo. Súčasťou písomnej žiadosti je doklad o zaplatení správneho poplatku a doklady, ktorými žiadateľ o oprávnenie preukáže, že na výkon bezpečnostnotechnickej služby alebo pracovnej zdravotnej služby 
a) má odborných zamestnancov, s ktorými má uzatvorený pracovný pomer, 
b) má vypracované pracovné postupy na vykonávanie jednotlivých odborných činností a primerané organizačné zabezpečenie na ich vykonávanie,  
c) má primerané pracovné priestory, 
d) je primerane technicky a prístrojovo vybavený, 
e) je nezávislý pri vykonávaní odborných činností vo vzťahu k zamestnávateľom.
Podľa § 26 ods. 1 zákona č. 124/2006 Z. z. pracovná zdravotná služba u zamestnávateľa najmä
a) zisťuje nebezpečenstvá a hodnotí zdravotné riziká, ktoré ohrozujú zdravie zamestnancov pri práci,
b) dohliada na faktory pracovného prostredia a na stav pracovných podmienok, ktoré môžu ovplyvňovať zdravie zamestnancov, 
c) podporuje prispôsobovanie práce zamestnancom,
d) poskytuje poradenstvo zamestnávateľovi i zamestnancom, najmä pri
1. plánovaní a organizácii práce a odpočinku vrátane usporiadania pracovísk a pracovných miest, 
2. technológiách a látkach, ktoré sa používajú pri práci a ktoré môžu ohroziť zdravie, 
3. ochrane a kladnom ovplyvňovaní zdravia, hygiene, fyziológii a psychológii práce, ergonómii vrátane prostriedkov individuálnej ochrany a kolektívnej ochrany, 
e) zúčastňuje sa
1. na vypracúvaní programov ochrany a podpory zdravia zamestnancov, na zlepšovaní pracovných podmienok a na vyhodnocovaní nových zariadení a technológií zo zdravotného hľadiska, 
2. na opatreniach pracovnej rehabilitácie, 
3. na rozboroch pracovnej neschopnosti, chorôb z povolania, ochorení súvisiacich s prácou a zdravotných rizík,
4. na organizovaní systému prvej pomoci v prípade ohrozenia života alebo zdravia zamestnancov, 
f) školí zamestnancov na poskytovanie prvej pomoci (§ 8 ods. 1 písm. a) tretí bod)
g) spolupracuje pri poskytovaní informácií, výcviku a výchovy v oblasti ochrany a kladného ovplyvňovania zdravia, hygieny, fyziológie a psychológie práce a ergonómie, 
h) dohliada na zdravie zamestnancov v súvislosti s prácou.
Podľa § 26 ods. 2  zákona č. 124/2006 Z. z.  úlohy pracovnej zdravotnej služby plnia odborní zdravotnícki pracovníci kvalifikovaní na výkon pracovnej zdravotnej služby. Podrobnosti o rozsahu a náplni výkonu pracovnej zdravotnej služby, o zložení tímu odborníkov , ktorí ju vykonávajú, a o požiadavkách na ich odbornú spôsobilosť sú ustanovené vo vyhláške Ministerstva zdravotníctva SR č. 458/2006 Z. z. 

e) výskum o bezpečnosti a zdraví pri práci,
PLNENIE:
V oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci sa výskum zabezpečuje zamestnancami Inštitútu pre výskum  práce a rodiny, ktorý ako príspevková organizácia pri Ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny SR, ktorý vznikol 1. 9. 2003 zlúčením Medzinárodného strediska pre štúdium rodiny a Výskumného ústavu práce, sociálnych vecí a rodiny. V januári 2004 sa stal jeho súčasťou aj Výskumný a vzdelávací ústav bezpečnosti práce, ktorý dovtedy vykonával výskum v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Okrem výskumnej, publikačnej a odborno-organizačnej činnosti (organizácia odborných stretnutí) zabezpečujú zamestnanci tohto inštitútu aj poradenskú, konzultačnú a vzdelávaciu činnosť.

f) mechanizmus zberu a analýzy údajov o pracovných úrazoch a chorobách z povolania, zohľadňujúc príslušné dokumenty MOP, 

PLNENIE:
Podľa § 195 ods. 2 Zákonníka práce sa pracovným úrazom  rozumie poškodenie zdravia, ktoré bolo zamestnancovi spôsobené pri plnení pracovných úloh alebo v priamej súvislosti s ním nezávisle od jeho vôle krátkodobým, náhlym a násilným pôsobením vonkajších vplyvov. Podľa § 195 ods. 3 Zákonníka práce pracovný úraz nie je úraz, ktorý zamestnanec utrpel na ceste do zamestnania a späť.
V § 195 ods. 3 je ustanovené, že choroby z povolania sú choroby uvedené v právnych predpisoch o sociálnom zabezpečení (zoznam chorôb z povolania), ak vznikli za podmienok v nich uvedených. Podľa § 8 ods. 2 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov choroba z povolania je choroba uznaná príslušným zdravotníckym zariadením, zaradená do zoznamu chorôb z povolania uvedeného v prílohe č. 1 tohto zákona, ak vznikla za podmienok uvedených v tejto prílohe zamestnancovi pri plnení pracovných úloh alebo služobných úloh alebo v priamej súvislosti s plnením pracovných úloh alebo služobných úloh. Podľa § 8 ods. 3 zákona č. 461/2003 Z. z. choroba z povolania je aj choroba, ktorá bola zistená pred jej zaradením do zoznamu chorôb z povolania, najviac tri roky pred dňom jej zaradenia do tohto zoznamu.
Podľa § 17 ods. 7 písm. a) bod. 1. zákona č. 124/2006 Z. z. je  zamestnávateľ povinný 
záznam o registrovanom pracovnom úraze do ôsmich dní odo dňa, keď sa o registrovanom pracovnom úraze dozvedel zaslať aj príslušnému inšpektorátu práce alebo príslušnému orgánu dozoru (pod registrovaným pracovným úrazom sa rozumie pracovný úraz, ktorým bola spôsobená pracovná neschopnosť zamestnanca trvajúca viac ako tri dni alebo smrť zamestnanca). Inšpektorát práce na základe § 7 ods. 3 písm. b) zákona č. 125/2006 Z. z. vyšetruje príčiny vzniku závažného pracovného úrazu ako aj choroby z povolania  a ohrozenia chorobou z povolania, vedie ich evidenciu a podľa potreby vyšetruje príčiny vzniku aj ostatných pracovných  úrazov.
Podľa § 6  ods. 1 písm. p) zákona č. 125/2006 Z. z. Národný inšpektorát práce spracúva a vyhodnocuje údaje o pracovných úrazoch na štatistické účely. Štatistické údaje získané podľa metodiky Európskej štatistiky pracovných úrazov Národný inšpektorát práce zasiela Európskej štatistike. Údaje z pracovných úrazoch sa využívajú aj pri výkone inšpekcie práce.
Podľa § 231 zákona č. 461/2003 Z. z.  je zamestnávateľ  povinný na účely odškodnenia oznámiť písomne pobočke Sociálnej poisťovne pracovný úraz, ktorý si vyžiadal lekárske ošetrenie alebo dočasnú pracovnú neschopnosť, najneskôr do troch dní odo dňa, keď sa o tomto pracovnom úraze dozvedel a predkladať pobočke záznam o pracovnom úraze, ktorý podlieha evidencii a registrácii najneskôr do ôsmich dní odo dňa, keď sa o tomto pracovnom úraze dozvedel, a výsledky vyšetrovania pracovných úrazov a hlásenia o zistení chorôb z povolania do ôsmich dní od ich doručenia.
Podľa § 55 ods. 2 písm. a) Zákonníka práce je zamestnávateľ povinný preradiť zamestnanca na inú prácu, ak ju zamestnanec nesmie vykonávať pre chorobu z povolania alebo pre ohrozenie touto chorobou.
Podrobné štatistické údaje o pracovnej úrazovosti a o chorobách z povolania sú obsiahnuté každoročne v publikácii  Štatistického úradu SR - Pracovná neschopnosť pre chorobu a úraz. Hoodnotenie pracovnej úrazovosti obsahuje aj Správa o stave ochrany práce a o činnosti orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce, ktorú predkladá Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR na rokovanie vlády SR podľa § 4 písm. i) zákona č. 125/2006 Z. z. a bodu B.3 uznesenia vlády SR č. 475 z 11. júna 2003.

g) ustanovenia o spolupráci s príslušnými systémami poistenia alebo systémami sociálneho zabezpečenia pokrývajúce pracovné úrazy a choroby z povolania, a
PLNENIE:
Podľa § 18 ods. 4 orgány štátnej správy v oblasti inšpekcie práce pri výkone svojej činnosti spolupracujú s ostatnými orgánmi štátnej správy, s obcami, s organizáciami zamestnancov, s organizáciami zamestnávateľov, s verejnoprávnymi inštitúciami a s ďalšími fyzickými osobami a právnickými osobami.
Podľa § 17 ods. 11 zákona č. 124/2006 Z. z. štátny orgán, poisťovňa, Sociálna poisťovňa, zdravotná poisťovňa, lekár a iný zdravotnícky zamestnanec, fyzická osoba a právnická osoba poskytujúca bezpečnostnotechnickú službu a pracovnú zdravotnú službu sú povinní bezodkladne oznámiť príslušnému inšpektorátu práce a príslušnému orgánu dozoru pracovný úraz, chorobu z povolania, ohrozenie chorobou z povolania, bezprostrednú hrozbu závažnej priemyselnej havárie a závažnú priemyselnú haváriu, o ktorých sa pri svojej činnosti dozvedeli, ak je odôvodnené podozrenie, že uvedená udalosť nebola oznámená. Oznámenie obsahuje základné údaje o osobe a zamestnávateľovi, ktorých sa uvedená udalosť týka.
h) podporné mechanizmy na progresívne zlepšovanie podmienok bezpečnosti a zdravia pri práci v mikro podnikoch, v malých a stredných podnikoch a v neformálnej ekonomike.
PLNENIE:
Jedným z podporných mechanizmov na zlepšenie podmienok bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci u zamestnávateľských subjektoch v Slovenskej republike je motivačná kampaň „Bezpečný podnik“, ktorá vyplynula z úlohy Koncepcie štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, formulovanej v Národnom programe bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, schválenej uznesením vlády SR č. 838 zo 7. augusta 2002. Pravidlom je, že podniky, ktoré sa prihlásia do programu získajú osvedčenie s názvom „Bezpečný podnik“ udelený Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR, ak tieto podniky zavedú systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a dosiahnu celkovodobrú úroveň starostlivosti o bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci.  
Do programu „Bezpečný podnik“ sa môže zapojiť ktorýkoľvek zamestnávateľský subjekt alebo v osobitných prípadoch jeho organizačná zložka so stálym sídlom v Slovenskej republike. Program je prednostne určený pre stredné a malé podniky. Nevylučuje sa ani účasť mikropodnikov a veľkých podnikov.
Národný inšpektorát práce organizoval v priebehu roka 2006 na Slovensku semináre v rámci projektu „Iniciatíva za zdravé pracovisko“ za podpory Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci so sídlom v Bilbau. Účelom tohto projektu ako aj seminárov je uľahčiť zamestnancom a zamestnávateľom prístup k  informáciám o tom ako podnikať úspešne a pritom bezpečne a zdravo.
Záver k čl. 4:
Vnútroštátny systém pre bezpečnosť a zdravie pri práci v zmysle tohto dohovoru  Slovenská republika nemá ešte dostatočne a ucelene zabezpečený, a to najmä nedostatočným systémom uvádzaným pod písmenami h) a g) tohto článku. 	

V. VNÚTROŠTÁTNY PROGRAM
Článok  5

1. Každý člen sformuluje, uplatňuje, monitoruje, hodnotí a pravidelne preskúmava vnútroštátny program o bezpečnosti a zdraví pri práci v konzultácii s najreprezentatívnejšími organizáciami zamestnávateľov a s najreprezentatívnejšími organizáciami pracovníkov.
PLNENIE:
Základom na sformulovanie štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v Slovenskej republike s názvom „Koncepcia štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci“ bol v roku 2002 dokument prijatý Európskou úniou Nová stratégia spoločenstva  v oblasti bezpečnosti a  zdravia pri práci na roky 2002 – 2006.
Koncepcia štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorú vláda Slovenskej republiky schválila uznesením č. 838 zo 7. augusta 2002  bola vypracovaná ako konsenzus zástupcov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstva zdravotníctva SR, Ministerstva hospodárstva SR, Ministerstva životného prostredia, Ministerstva vnútra SR, Ministerstva obrany SR, zástupcov Konfederácie odborových SR, Asociácie zamestnávateľských zväzov a združení SR, zástupcov inšpekcie práce, vedeckej a výskumnej základne a univerzít. 
Na realizáciu štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci bol uvedeným uznesením vlády Slovenskej republiky prijatý Národný program bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorý zahŕňa oblasť rozvíjania spoločenského povedomia a motivácie k bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, presadzovania predpisov príslušnými orgánmi, výchovy a vzdelávania, vedy a výskumu, legislatívy, zahraničnej spolupráce a oblasť zdrojov. 
Realizácia Národného programu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci bola každoročne vyhodnocované vládou Slovenskej republiky. Plnenie Národného programu  bolo vyhodnotené  vládou Slovenskej republiky  aj v roku 2005 prijatím uznesenia č. 711 z 21. septembra 2005, ktorým sa zmenilo uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 838/2002. Zmena sa týkala  presunu termínu splnenia legislatívnej úlohy z roku 2005 na rok 2008. Ide o prehodnotenie  súčasných inštitútov  v zákone o sociálnom poistení súvisiacich s možnosťou zvýšenia motivácie zamestnávateľov v systéme úrazového poistenia a v časti nemocenského poistenia o možnosť zníženia odvodov za zamestnancov, ak zamestnávateľ vykazuje priaznivé výsledky v starostlivosti o bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci. 
Pri predkladaní hodnotiacej správy na rokovanie vlády sa k materiálu majú možnosť vyjadriť aj sociálni partneri – Republiková únia zamestnávateľov, Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení SR a Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky

2. Vnútroštátny program:
a)  podporí rozvoj vnútroštátnej preventívnej kultúry bezpečnosti a zdravia,
PLNENIE:
Koncepcia štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a Národný program bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci sú orientované na  úlohy v oblastiach podporujúcich zlepšovanie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, pracovných podmienok a kultúry práce v časovom horizonte do roku 2005. Ide o úlohy podporujúce rozvíjanie spoločenského povedomia a motivácie k bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, o presadzovanie právnych predpisov. 
Podporuje sa zavádzanie efektívnych systémov riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v zamestnávateľských subjektoch a pod. Východiskovým modelom v tom je slovenská príručka „Systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci – návod na zavedenie systému“, ktorú vydal Národným inšpektorátom práce  v roku 2002. Táto príručka v sebe integruje zásady systému riadenia podľa príručky Medzinárodnej organizácii práce ILO-OSH 2001, medzinárodného štandardu OHSAS 18 001, britskej normy BS 8800 a slovenskej legislatívy.
Jednou z úloh Národného programu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci je organizovanie motivačnej kampane „Bezpečný podnik“. Účasť v programe „Bezpečný podnik“ je dobrovoľná,  zamestnávateľské subjekty, ktoré sa prihlásia do programu a  zavedú vo svojom podniku systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci podľa príručky, získajú osvedčenie (certifikát) s názvom „Bezpečný podnik“, udelený Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Osvedčenie (certifikát) „Bezpečný podnik“ vyjadruje, že v podniku je zavedený a uplatňovaný primeraný systém riadenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, čo podporuje preventívne aktivity v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Podmienkou na získanie osvedčenia (certifikátu) je nielen zavedenie systému riadenia, ale aj celkovo dobrá úroveň starostlivosti o bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci u zamestnávateľa. 

b) prispeje k ochrane pracovníkov odstraňovaním alebo minimalizáciou nebezpečenstiev a rizík vzťahujúcich sa k práci v takom rozsahu ako je to primerané a možné v súlade s vnútroštátnym právom a praxou, aby sa predchádzalo pracovným úrazom, chorobám z povolania a úmrtiam a podporí bezpečnosť a zdravie na pracovisku, 
PLNENIE:
Všeobecným cieľom Koncepcie štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a Národného programu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci je znižovať a vylúčiť riziká a faktory podmieňujúce vznik pracovných úrazov, chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce a viacerými formami vzdelávania na všetkých stupňoch škôl a formou školení a tréningov v pracovnom procese podporiť povedomie k bezpečnej práci. Koncepcia štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci ani Národný program bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci sa nesústreďujú na konkrétne postupy na predchádzanie poškodeniamzdravia pri práci.

c) sa sformuluje a preskúma na základe analýzy vnútroštátnej situácie so zreteľom na bezpečnosť a zdravie pri práci, zahŕňajúc analýzu vnútroštátneho systému pre bezpečnosť a zdravie pri práci,
PLNENIE:
Koncepcia štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a Národný program bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci boli v rokoch 2001 a 2002 kreované so zreteľom na aktuálnu situáciu v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Vzhľadom na nové právne úpravy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci,  inšpekcie práce, verejného zdravotníctva a sociálneho poistenia a tiež na začlenenie Slovenskej republiky do Európskej únie, ako aj zmenené spoločenské podmienky je potrebné súčasný Národný program nahradiť novým programom, ktorý bude v súlade so zmenenou situáciou.

d)  zahrnie ciele, smery a ukazovatele pokroku a 
PLNENIE:
Koncepcia štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci naznačuje ciele a smery pokroku, napríklad organizovanie kampaní v médiách, zvýšenie účinnosti inšpekcie práce a pod., absentujú v nich ukazovatele pokroku, ktorými by sa merala účinnosť programu.
e) podporí, ak je to možné inými dopĺňajúcimi vnútroštátnymi programami a plánmi, ktoré pomôžu pri dosahovaní progresívne bezpečného a zdravého pracovného prostredia,
PLNENIE:
Koncepcia štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a Národný program bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci boli v rokoch 2002 a čiastočne v roku 2003 podporovaná informačnou a poradenskou činnosťou Národného inšpektorátu práce, odbornými aktivitami jeho Informačného centra ochrany práce (ICOP). Zmenou vedenia Národného inšpektorátu práce došlo k výraznej redukcii až zániku týchto aktivít.

3. Vnútroštátny program sa široko publikuje a čo do možného rozsahu je podporovaný a uvedený do praxe najvyššími vnútroštátnymi úradmi.
PLNENIE:
Koncepcia štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a Národný program boli uverejnené formou samostatnej brožúrky, ktorú vydal Národný inšpektorát práce v roku 2002.

Záver k čl. 5: 
Národný program bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v Slovenskej republike nie je v súlade s článkom 5 dohovoru.

Celkový záver k dohovoru

	Právne predpisy Slovenskej republiky neodporujú dohovoru, naopak, vytvárajú priestor pre jeho široké uplatnenie v reálnych slovenských podmienkach.
Okamžitú ratifikovateľnosť dohovoru neumožňujú nasledujúce skutočnosti:
•	v súčasnosti nie sú vytvorené osobitné inštitucionálno-organizačné predpoklady na konzultáciu problematiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci s najreprezentatívnejšími organizáciami zamestnávateľov a s najreprezentatívnejšími organizáciami zamestnancov,
•	nie je identifikovaný a formulovaný ucelený celoštátny systém vymedzujúci infraštruktúru v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci,
•	platnosť súčasnej Koncepcie štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci je časovo ohraničená rokom 2005, 
•	nie sú spracované špecifické programy na podporu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v zmysle tohto dohovoru, keď súčasná Koncepcia štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci ani Národný program bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci sa nesústreďujú na konkrétne postupy na predchádzanie poškodeniam zdravia pri práci,
V záujme ratifikovateľnosti dohovoru a realizácie účelu a zmyslu dohovoru na pracoviskách slovenských zamestnávateľských subjektov odbor pracovnoprávnych vzťahov a ochrany práce odporúča, v súlade s programovým vyhlásením vlády Slovenskej republiky prijímať úpravy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v konsenze sociálnych partnerov, prerokovať s KOZ SR, RUZ a AZZZ SR opatrenia a postup prípravy štátnej politiky a príslušného programu podporujúceho rozvoj bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré umožnia ratifikáciu dohovoru. 
Na účely realizácie dohovoru odporúčame vypracovať novú koncepciu štátnej politiky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktorá bude reflektovať nové právne úpravy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci,  inšpekcie práce, verejného zdravotníctva a sociálneho poistenia a tiež začlenenie Slovenskej republiky do Európskej únie, ako aj zmenené spoločenské podmienky,
Prípravu programu pripraviť, v súlade s Dohovorom MOP č. 187 a Odporúčaním MOP č. 197, na základe  
•	identifikovania a vymedzenia profilu bezpečnosti a ochrany zdravia pri prác v SR,
•	identifikovania a vymedzenia sytému bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v SR,
•	definovania politiky SR v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.
Tieto prvky, ktoré sú predpokladom ratifikácie dohovoru odporúčame pripraviť tak, aby vláda Slovenskej republiky mohla, najneskôr do konca roku 2008, prerokovať návrh na ratifikáciu dohovoru.

Odborný posudok spracoval:
odbor pracovnoprávnych vzťahov
a ochrany práce MPSVR SR
Bratislava
26. októbra 2006